OECD >Multilingual Summaries

Education at a Glance 2013. OECD Indicators

Summary in Finnish

Koulutuskatsaus 2013 ‑ OECD‑indikaattorit

Suomenkielinen tiivistelmä

Koulutus ja taidot keskellä kriisiä

Vuosina 2008–2011 työttömyysaste nousi jyrkästi suurimmassa osassa vuoden 2013 koulutuskatsaukseen kuuluvia maita, ja luku on ollut suuri siitä lähtien. Maailmanlaajuisen taantuman seurauksena työttömyys ja vajaatyöllisyys ovat koskeneet erityisesti nuoria. Vuonna 2011 työssä käymättömien sekä opiskelun ja koulutuksen ulkopuolella olevien (ns. NEET‑ryhmä) 15–29‑vuotiaiden keskimääräinen osuus OECD‑maissa oli 16 %. Vastaava luku 25–29‑vuotiaiden kohdalla oli 20 %. Joissakin maissa luvut ovat paljon suurempia, ja enemmän kuin kaksi kolmesta 25–29‑vuotiaasta ei ole koulutuksessa tai työssä (indikaattori C5). Nämä nuoret joutuvat maksamaan erittäin korkean hinnan taantumasta, joka ei ollut heidän syynsä, ja sillä on pitkäaikaisia vaikutuksia heidän taitoihinsa, työmoraaliinsa ja sosiaaliseen integraatioonsa.

Hyvä koulutus on yhä arvokas

Koulutustasolla on suuri vaikutus työllistymiseen, ja taantuma vain vahvistaa tätä vaikutusta. OECD‑maissa keskimäärin 4,8 % korkea‑asteen koulutuksen saaneista henkilöistä oli työttömänä vuonna 2011. Luku oli 12,6 % sellaisten henkilöiden kohdalla, joilla ei ollut toisen asteen koulutusta. Vuosina 2008–2011 työttömyyserot alhaisen ja korkean koulutustason saaneiden henkilöiden välillä kasvoivat: alhaisen koulutustason omaavien henkilöiden työttömyysaste nousi lähes 3,8 prosenttiyksikköä kaikissa ikäryhmissä, kun taas korkeasti koulutettujen henkilöiden vastaava luku oli vain 1,5 prosenttiyksikköä (indikaattori A5).

Hyvä koulutus tarjoaa nuorille arvokkaan vakuutuksen työkokemuksen puuttumisen varalta jopa taantuman aikana: OECD‑maissa keskimäärin 18,1 prosenttia 25–34‑vuotiaista henkilöistä, joilla ei ole toisen asteen koulutusta, työllistyi vuonna 2011 verrattuna 8,8 prosenttiin 55–64‑vuotiaista. Korkea‑asteen koulutuksen saaneista 25–34‑vuotiaista henkilöistä keskimäärin 6,8 % oli työttömänä verrattuna 4,0 prosenttiin samantasoisen koulutuksen saaneisiin 55–64‑vuotiaihin henkilöihin. (indikaattori A5).

Vaikka monet tekijät vaikuttavat maan kykyyn hillitä nuorten työttömyyden kasvua myös kriisin aikana, tapa, jolla toimielinjärjestelyt koulujen ja työpaikkojen välillä helpottavat siirtymistä työelämään, on kenties kaikkein tärkein. Maat, kuten Itävalta, Tšekin tasavalta, Saksa ja Luxemburg, joissa ammatillisesta koulutuksesta valmistuneiden määrä on keskimääräistä suurempi (32 %), pystyivät kaikki pitämään työttömyysasteen nousun tässä ikäryhmässä alle kahdeksan prosenttiyksikön. Käänteisesti maissa, kuten Kreikassa, Irlannissa ja Espanjassa, jossa alle 25 % nuorista aikuisista valmistuu ammatillisesta toisen asteen koulutuksesta, työttömyysaste nousi 12 prosenttiyksikköä tai enemmän niiden 25–34‑vuotiaiden kohdalla, joilla on ainoastaan toisen asteen koulutus (indikaattorit A1 ja A5).

Koulutuksen ja tulojen välinen yhteys on yhä vahva

Koulutustaso vaikuttaa työllistymiseen, mutta myös työstä saatuihin tuloihin. Korkea‑asteen koulutuksen saaneiden aikuisten suhteelliset tulot ovat keskimäärin 1,5 kertaa suuremmat kuin toisen asteen koulutuksen saaneiden aikuisten tulot. Henkilöt, joilla ei ole toisen asteen koulutusta, ansaitsevat puolestaan keskimäärin 25 % vähemmän kuin työtoverit, joilla on toisen asteen koulutus. Palkkaerot ovat korkeammat taantuman vuoksi: työstä saatujen tulojen keskimääräinen ero alhaisen ja korkean koulutuksen saaneiden henkilöiden välillä oli 75 % OECD‑maissa vuonna 2008 ja se nousi 90 prosenttiin vuonna 2011 (indikaattori A6).

Alhaisen ja korkean koulutuksen saaneiden henkilöiden palkkaeroilla on taipumus kasvaa iän myötä. Sama koskee myös korkea‑asteen koulutuksen saaneiden työntekijöiden palkkalisiä. Ilman toisen asteen koulutusta 25–34‑vuotiaat ansaitsevat 80 % siitä, mitä heidän toisen asteen koulutuksen saaneet työtoverinsa ansaitsevat. 55–64‑vuotiaat henkilöt, joilla ei ole toisen asteen koulutusta, ansaitsevat kuitenkin ainoastaan 72 % toisen asteen koulutuksen saaneiden työtovereiden palkasta. 25–34‑vuotiaat henkilöt, joilla on korkea‑asteen koulutus ansaitsevat 40 % enemmän kuin samanikäinen aikuinen, jolla on ainoastaan toisen asteen koulutus. Vastaava luku 55–64‑vuotiaiden kohdalla on 76 % (indikaattori A6). Korkeakoulututkinto siis selvästi kannattaa pitkällä tähtäimellä.

Muut havainnot

Vuonna 2011 keskimäärin 84 % 15–19‑vuotiaista opiskeli OECD‑maissa; 20–29‑vuotiaiden opiskelijoiden osuus nousi 22 prosentista (vuonna 2000) 28 prosenttiin (vuonna 2011) (indikaattori C1). Tämän seurauksena korkea‑asteen tutkinnon suorittaneiden aikuisten määrä nousi yli 10 prosenttiyksiköllä vuosina 2000–2011. OECD‑maissa 39 prosentilla 25–34‑vuotiaista oli korkea‑asteen tutkinto vuonna 2011 (indikaattorit A1, A3 ja A4).

Taantuma on vaikuttanut myös opettajiin. Vuosina 2000–2011 opettajien todelliset palkat nousivat saatavissa olevien tietojen mukaan. Joissakin maissa opettajien palkkoja kuitenkin leikattiin tai ne jäädytettiin vuosina 2009–2010 johtuen verotuksellisista esteistä, joita asetettiin vastauksena taloudelliseen taantumaan. Parhaimpinakin aikoina useimpien opettajien palkat eivät kuitenkaan ole kilpailukykyisiä verrattuna samantasoisen koulutuksen saaneisiin muiden alan työntekijöihin (indikaattori D3).

OECD‑maissa useimmat lapset aloittavat pakollisen koulun ennen viidettä ikävuottaan. Kahdeksan kymmenestä 4‑vuotiaasta (82 %) seuraa varhaislapsuudessa tarjottavaa koulutusta OECD‑maissa, kun taas maissa, kuten Belgiassa, Ranskassa, Islannissa, Italiassa, Norjassa, Espanjassa ja Ruotsissa koulunkäynti on yleistä (yli 90 %) 3‑vuotiaasta lähtien (indikaattori C2).

Tiedot osoittavat myös, että opiskelu ulkomailla on suosittua, erityisesti aasialaisten opiskelijoiden keskuudessa. 4,3 miljoonaa korkea‑asteen opiskelijaa oli kirjoilla kotimaansa ulkopuolella olevissa ohjelmissa vuonna 2011. Australiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Sveitsissä, Uudessa‑Seelannissa ja Itävallassa kansainvälisten korkea‑asteen opiskelijoiden prosenttiosuus on kokein laskevassa järjestyksessä. Ulkomaisten korkea‑asteen opiskelijoiden määrä OECD‑maissa oli lähes kolme kertaa suurempi kuin ulkomailla opiskelevien OECD‑maiden kansalaisten määrä (indikaattori C4).

Koulutuskatsaus 2013 ottaa ensimmäistä kertaa huomioon yhteyden koulutuksen ja kahden sosiaalisen seurauksen, tupakoinnin ja liikalihavuuden, välillä. Ei ehkä ole yllätys, että tietojen mukaan korkeammin koulutetut aikuiset kärsivät liikalihavuudesta ja tupakoivat vähemmän todennäköisesti kuin heikommin koulutetut aikuiset (indikaattori A8).

Summary of
OECD (2013), Education at a Glance 2013. OECD Indicators, OECD Publishing.
http://dx/doi.org/10.1787/eag-2013-en

© OECD

Tämä yhteenveto ei ole virallinen OECD-käännös.

Tämän yhteenvedon kopioiminen on sallittua sillä edellytyksellä, että OECD:n tekijänoikeudet ja alkuperäisen julkaisun nimi mainitaan.

Monikieliset yhteenvedot ovat käännettyjä otteita OECD:n julkaisuista, jotka on julkaistu alun perin englanniksi ja ranskaksi.

Julkaisuja on saatavilla maksutta OECD:n verkkokirjastossa osoitteessa www.oecd.org/bookshop

Lisätietoja antaa: OECD Rights and Translation unit, Public Affairs and Communications Directorate Sähköposti:, rights@oecd.orgfaksinumero: +33 (0)1 45 24 99 30.

OECD Rights and Translation unit (PAC)
2 rue André-Pascal, 75116
Paris, France

Vieraile osaston verkkosivuilla osoitteessa www.oecd.org/rights